<chapter id="basics">
<title
>Osnove</title>

<sect1 id="starting-basics">
<title
>Pokretanje Oktete</title>

    <para
>Upišite <userinput
><command
>okteta</command
></userinput
> u komandni odzivnik ili izaberite <guimenuitem
>Heksadekadni uređivač</guimenuitem
> iz grupe <menuchoice
><guisubmenu
>Programi</guisubmenu
><guisubmenu
>Alatke</guisubmenu
></menuchoice
> u KMenuju.</para>

    <para
>Dostupne su standardne Qt i <acronym
>KDE</acronym
> opcije komandne linije, a nabrojati se mogu izvršavanjem <userinput
><command
>okteta</command
> <option
>--help</option
></userinput
>.</para>

    <para
>Opcije komandne linije posebne za Oktetu su:</para>

    <para
><option
><replaceable
>&lt;URL‑ovi&gt;</replaceable
></option
> — otvara fajlove sa zadatih URL‑ova.</para
> 

<!--<para
><option
>- -offset</option>
<replaceable
>&lt;offset&gt;</replaceable
> jump to position
<replaceable
>&lt;offset&gt;</replaceable
> in the opened file.</para
>-->
</sect1>

<sect1 id="usage-basics">
<title
>Korišćenje</title>

    <para
>Glavni prozor Oktete ima sledeće komponente: traku menija, traku alatki, prikaz podataka i bočnu traku s alatkama.</para>

    <para
>Kad se otvori fajl ili stvori novi niz bajtova, bajtovi su dati u tradicionalnom prikazu sa dve kolone: jedna sa brojevnim vrednostima, druga sa dodeljenim znakovima. Na levoj strani dati su pomaci redova.</para>

    <para
>Podaci se mogu uređivati, isecati, kopirati, nalepljivati i prevlačiti, sasvim slično kao u uređivaču teksta. Kursor pokazuje trenutni položaj. Pritiskanje tastera <keycap
>Insert</keycap
> prebacuje između režima prebrisavanja i umetanja. Sve radnje mogu se izvoditi i u koloni s vrednostima i u koloni sa znakovima.</para>

    <note
><para
>Okteta prikazuje dva povezana kursora, u koloni bajtova i u koloni znakova. U zavisnosti od aktivne kolone, na koju ukazuje trepćući kursor, možete unositi samo znakove (u koloni znakova) ili samo vrednosti bajtova (u koloni bajtova).</para
></note>

    <para
>Dijalog za pretragu omogućava traženje određene niske bajtova, definisane kao heksadekadna, dekadna, oktalna, ili binarna vrednost, ili kao tekst.</para>

    <para
>Istovremeno može biti otvoreno više nizova bajtova, ali samo jedan može biti aktivan. Aktivni niz birate kroz meni <guimenu
>Prozori</guimenu
>.</para>
</sect1>


</chapter>
